Uppdrag Marinteknik, Del 30 – Skärgårdsredarna om elektrifiering och infrastruktur

Anders Werner, Skärgårdsredarna

”Viljan att elektrifiera är stor, men infrastrukturen saknas”

Precis som hos de flesta branscher idag står ”grön omställning” långt upp på den maritima agendan. Men vad händer om viljan finns att göra de där förändringarna som behövs, men förutsättningarna runt omkring sätter stopp? SMTF möter Anders Werner, VD för branschorganisationen Skärgårdsredarna, som menar att en bättre el-infrastruktur krävs för att kunna möta branschbehoven och klimatmålen.

Text: Ulrika Ek, RISE. Bild: Adobe stock, Skärgårdsredarna

När man pratar skärgård är det lätt att bli nostalgisk. Vi är många som minns Tjorven och hennes sanktbernhardshund Båtsman som förväntansfullt inväntade båten med sommarturister som anlände till ön Saltkråkan i Stockholms skärgård. Det är precis så många av oss vill att skärgården ska se ut, för alltid.

Men saker och ting behöver förändras och vill vi ha en levande skärgård som kan existera året runt behöver vi kanske tumma lite på nostalgin och titta på hur effektiviteten kan ökas samtidigt som klimatmålen finns i åtanke. Detta menar Anders Werner som är VD för Skärgårdsredarna.

Vackra Sandhamn i Stockholms skärgård.

Vill bidra till levande kuster och skärgårdar
Skärgårdsredarna är en branschorganisation för rederier med yrkesfartyg i nationell fart. Målgruppen är fartyg upp till 500 passagerare och uppdraget handlar om att verka för att hänsyn tas till de mindre passagerarfartygens situation och förutsättningar i vårt avlånga land. Visionen är ”Att skapa goda förutsättningar för inrikes sjöfart i sött och salt som ska vara säker, hållbar och tillgänglig för alla. Vi ska bidra till levande kuster och skärgårdar”.

– Organisationen startade en gång i tiden för att man skulle kunna träffa likasinnade och byta idéer vilket fortfarande är en mycket viktig roll i vår verksamhet. Men det handlar även mycket om att vara en brygga mellan våra medlemmar och myndigheter när det kommer till regelverk som inta alltid passar de fartyg som rör sig runt Sveriges kuster, säger Anders.

”Vi är en brygga mellan den maritima näringen
och myndigheterna”

Två gånger om året bjuder Skärgårdsredarna in sina medlemmar, ett av tillfällena sammanfaller med Skärgårdsredarnas leverantörsmässa i Göteborg. Träffarna syftar till att umgås, hitta synergier och skapa samsyn kring olika utmaningar inom branschen.

– Den stora frågan vi alla brottas med är självklart klimatomställningen. Vi är ju alla ganska nya på området och vi behöver därför samverka både när det gäller gammal och ny teknik för att komma framåt i utvecklingen. Vi vill vara en möjliggörare här, säger Anders.

Skärgårdstrafiken behöver effektiviseras
Om vi tittar i backspegeln kan vi konstatera att de mindre fartygen inte har ändrats så mycket de senaste 100 åren. Det har endast tillkommit lite nya material och system på båtarna medan det på fartygssidan för större fartyg har hänt desto mer. Här arbetar många intensivt med effektivisering kring bland annat snabbare last- och krantider.

– Jag förstår faktiskt inte varför man inte tittar mer på effektiviteten för mindre yrkesfartyg. Om vi vill ha en levande skärgård med turister så måste det finnas möjlighet för människor att bo där året runt. Det handlar om allt från effektivisering av transporter av människor till godsleveranser. Här behöver vi släppa nostalgin och helt enkelt fokusera på att effektivisera, säger Anders.

Så vad är det då som behöver ske för att denna del av den havsburna näringen ska bli mer effektiv?

– När vi pratar effektivisering syftar man allt som oftast på effektiviseringen av framdriften. Det vi behöver titta på är logistikkejan och fråga oss hur vi får till en bra passagerarbåt med fraktfunktion, säger Anders.

Behov av bättre ladd infrastruktur och kompetens
Det positiva när det kommer till klimatomställningen är att det finns en stark vilja och ett stort intresse från näringen att göra en radikal förändring. Ett sådant område är elektrifiering men är ligger flaskhalsen i dagens möjlighet att ladda i skärgården.

– Vi klarar oss inte med de stora hamnarna i Stockholm och Göteborg. Är man ute i skärgården måste det finnas tillgång att ladda, men det ser ut att vara en lång väg kvar. Det är väldigt synd då många av våra medlemmar vill bygga om till eldrift, men avsaknaden av ladd infrastruktur gör att omställningsarbetet faller, säger Anders.

För att kunna bidra till förändring deltar Skärgårdsredarna i projektet Vätgas och elinfrastruktur längs Sveriges kuster samman med RISE Research Institutens of Sweden och BlueFlow. Projektet startade just från utmaningen som kommer av att allt flera redare överväger att ställa om till antingen batteri- eller vätgasdrift.

– Den andra stora utmaningen framöver ligger i kompetensförsörjning. Redan nu har många svårt att hitta rätt kompetens och detta kommer att öka ju längre in vi kommer inom digitalisering, elektrifiering och installation av nya system. Min känsla är att vi är för dåliga på att marknadsföra vilken fantastik karriärsarena vi har inom den maritima och hur många olika intressanta jobb den erbjuder, säger Anders.

Alesund i Norge.

Ett framtida nordiskt samarbete
När det kommer till framtiden tror Anders att ett ökat nordiskt samarbete kan vara en nyckel då detta med skärgårdstrafik är ett nordiskt begrepp. Tillsammans kan man lära av varandra när det kommer till exempelvis material, framtida bränslen och regelverk.

– Man skulle kunna se på oss som en nordisk familj med många likheter och på så vis gemensamt kunna bearbeta de nordiska myndigheterna. Vi behöver vara mer aktiva och inte uppfinna hjulet flera gånger utan börja med att titta på det som finns idag. Om någon är intresserad av att driva ett sådant samarbetsprojekt skulle jag gärna vilja vara med och det finns mycket omställningspengar att söka där ute, säger Anders.

Fakta om Anders Werner
Anders Werner är sedan 3 år VD för Skärgårdsredarna. I grunden är han sjökapten och har arbetet inom sjöfarten i hela 50 år, varav 25 år ute på de sju haven och 25 år i land. Han har bland annat varit operativt ansvarig för Gotlandstrafiken under 5 år och chef för Vägverkets färjerederi i 16 år.